Comunicat 10 de desembre 2021. Dia Internacional dels Drets Humans. Comissió de Justícia Penal Internacional i Drets Humans de l'Il·lustre Col·legi de l'Advocacia de Barcelona
El 10 de desembre se celebra el Dia dels Drets Humans. En aquesta data, l'any 1948, l'Assemblea General de les Nacions Unides va adoptar la Declaració Universal de Drets Humans.
Com és sabut, la Declaració Universal de Drets Humans és un document històric, traduït a més de 500 llengües, que proclama drets inalienables per a tota persona, independentment de factors que al llarg de la història (i encara en l'actualitat) han estat determinants perquè determinats sectors o grups intentin imposar-se sobre uns altres: raça, color, religió, sexe, idioma, tendència política o d'una altra naturalesa, origen nacional o social, posició econòmica, naixement o qualsevol altra condició diferenciadora.
El 10 de desembre és un dia per rememorar la vigència dels Drets Humans i el deure dels Estats de respectar-los en tota circumstància. Amb aquest esperit hem de celebrar aquest dia, reafirmant la nostra vocació de continuar incidint en l'esfera pública, sense parar en la reivindicació per a aconseguir el respecte universal dels Drets Humans en cada racó del planeta.
Referent a això cal dir que, tot i que els drets reconeguts en la Declaració i desenvolupats en altres convencions i tractats internacionals formen part del patrimoni jurídic i polític de la majoria dels Estats, la preeminència dels Drets Humans és encara una tasca per complir: en molts llocs del món encara el risc és imminent.
Aquesta realitat és una cosa tangible que en molts casos ens toca molt a prop i ens obliga —com a professionals del Dret i membres d'aquesta Comissió—, a denunciar amb contundència vulneracions reiterades i sistemàtiques de Drets Humans. A partir del 2020 i gràcies en gran manera a tota la situació derivada de la pandèmia de la COVID-19, hem notat un increment considerable de tals violacions.
Els drets de lliure circulació, el dret a la intimitat o el mateix dret a la salut, s'han vist vulnerats alhora que s'han fet més evidents les desigualtats socials i econòmiques i s'ha agreujat la vulnerabilitat dels col·lectius més fràgils com els ancians, els discapacitats, els malalts crònics, les persones sense sostre, etc. Tot això incrementat per la important crisi econòmica que la mateixa pandèmia ha generat.
Així mateix, entenem que ha augmentat la diferència entre els països més rics i els més pobres i això es reflecteix, fonamentalment, en els recursos per a fer front a la pandèmia. Conjuminat a això, la crisi sanitària i econòmica ha causat un especial perjudici en diversos països al llarg del globus, especialment en aquells que sofreixen adversitats mediambientals.
D'altra banda, a causa del precedentment exposat, cal dir a més que no deixa d'augmentar l'èxode i la immigració forçada de persones que fugen dels seus països a la recerca d'un lloc segur per a ells i les seves famílies, a causa de conflictes bèl·lics, motius econòmics, persecucions i fustigació deguda a diferències de raça, ètnia, religió, condició sexual, etc. Per exemple, la crisi humanitària derivada de la desmobilització de tropes nord-americanes a l'Afganistan ha ocasionat una molt preocupant vulneració dels drets més bàsics de desenes de milers de nenes i dones. Per contra, molts dels Estats receptors d'aquestes ones ingents de persones, destinen cada vegada més fons a construir murs i controlar les seves fronteres en lloc de crear vies legals i segures destinades a atendre i facilitar la integració d'aquests migrants. Tampoc ha d'oblidar-se la important reculada en l'àmbit del respecte als drets del col·lectiu LGTBI+ en el marc de la mateixa Unió Europea: països com Hongria —que ha aprovat legislació que prohibeix “mostrar o promocionar” l'homosexualitat a menors de 18 anys— o Polònia que ha promogut la creació de “zones lliures d'ideologia LGBT”, evidencien que encara queda molt per fer quant a aquest particular.
En definitiva, són diversos els indicadors que ens porten a denunciar des d'aquesta Comissió, que existeix un risc i una reculada en la protecció dels DDHH. Aquesta deriva, iniciada en 2020 i mantinguda al llarg de 2021, ha produït una lamentable inèrcia restrictiva que ha de motivar accions per part de tots els agents institucionals, socials i de l'esfera privada. Hem de transmetre un missatge de Justícia, recuperació i reconstrucció amb base en els valors inspiradors de la Declaració Universal dels Drets Humans de 1948.
Per tot això des de la Comissió de Justícia Penal Internacional i Drets Humans de l'Il·lustre Col·legi de l'Advocacia de Barcelona, instem els Estats i governs que mitjançant l'acció concreta i no per mitjà de la mera adhesió sense concreció, es reprenguin els compromisos adquirits en tants membres de l'Organització de les Nacions Unides. Finalment, les recents accions i declaracions del nou Fiscal davant la Cort Penal Internacional, Il·ltre. Sr. Karim A. A. Khan, ens donen una perspectiva esperançadora que aquest organisme tindrà un rol més actiu i determinant en la recerca i sanció penal de les greus vulneracions anteriorment exposades.
![](/export/sites/icab/.galleries/imatges-comissions-i-seccions/comissionsseccions.jpg_1193236285.jpg)